Hírek : A MIÉP-Jobbik első fordulós szereplésének tétje |
A MIÉP-Jobbik első fordulós szereplésének tétje
2006.04.05. 16:21
2006.04.05. 15:59
A MIÉP-Jobbik a Harmadik Út - a parlamenti pártokon kívül egyedüliként - mind a 20 területi listát fel tudta állítani, így minden településen lehet majd a nemzeti radikalizmus pártjára szavazni az első fordulóban. Az április 9-ei választás dönti el, hogy bejut-e az Országgyűlésbe a MIÉP-Jobbik, ami a kormányváltás egyedüli biztosítéka. Éppen ezért még nem időszerű a második fordulóval kapcsolatos kérdések felvetése.
![](//gportal.hu/portal/harmadikut/image/news/Harmadik_Ut-nagy225222.GIF)
Fontos leszögeznünk: a Jobbik Magyarországért Mozgalom alapszervezetei szerte az országban a Harmadik Út jelöltjeit támogatják. Ezért felháborító a hír, miszerint Tirts Tamás, a Fidesz XVI. kerületi jelöltje szórólapjain azt terjeszti, hogy őt a Jobbik is támogatja. Ezzel szemben a MIÉP és a Jobbik közös jelöltje a XVI. kerületben Zsinka László.
A két párt összefogásának létjogosultságát az is bizonyítja, hogy a közvélemény-kutatók manipulatív elemzéseivel szemben a szentendrei időközi választáson két hete a MIÉP-Jobbik jelöltje 5% feletti eredményt ért el.
Budapest, 2006. április 5.
Kovács Dávid, a MIÉP-Jobbik a Harmadik Út társelnöke
Itt az idő! 2006.04.05. 15:06
Eljött az idő, hogy kezünkbe vegyük végre sorsunk irányítását és döntsük, hogy merre és hogyan tovább? Melyik utat válasszuk? A globalizáció mindent elnyelő térhódítását, vagy a Harmadik Út által felkínáltat, amely megtartani, védeni akarja a nemzeti értékeket, érdekeket és kivezethet bennünket a globalizáció csapdáiból.
Az elmúlt 16 év "eredménye", hogy mezőgazdaságunk elsorvadt, iparunk nincs, szinte minden külföldi kézbe került, az ország vagyonát elprivatizálták, az Unió felé nettó befizetők lettünk, tovább nőtt a korrupció és az álláskeresők száma, a magyar földet (anyaföldet) pedig idegenek számára eladhatóvá tették. Dél-amerikai típusú maffia országgá lettünk!
Az MDF által beígért tavaszi nagytakarítás elmaradt, emiatt az ügynökök, az ÁVH-sok és leszármazottaik, a diktatúra irányítói, a besúgók és az őket beszervezők ma is a közélet, a politika és a média irányítói. Ott ülnek a bíróságokon, az ügyészségen, az állami vállalatok és az önkormányzatok élén, pókhálószerűen átszőve az egész magyar közéletet. 16 éve szinte ugyanazok a politikai pártok és képviselőik ülnek az ország házában, elfásulva, besározódva, sok esetben korruptan. Frissítésre, új arcokra, radikális tettekre van szükség!
A kettős állampolgárságra igennel szavazó másfél millió választópolgárnak, a magyar föld idegenek számára történő eladása ellen tiltakozóknak, a NATO és globalizáció elleneseknek és a nemzeti radikálisoknak évek óta nincs képviselete a magyar parlamentben. Április 9-én azaz a választások első fordulóján szavazataikkal változtathatnak ezen a helyzeten, mégpedig úgy, hogy a kisgazdák által is támogatott, MIÉP-Jobbik a Harmadik Út választási szövetségre voksolnak, lehetőség szerint minél többen.
Korondi Miklós, országgyűlési képviselőjelölt MIÉP-Jobbik a Harmadik Út
Az információs társadalom megteremtéséről 2006.04.05. 15:03
Nem halogatható tovább az információs társadalom megteremtése hazánkban!
A magyar politikai erők szemmel láthatóan még mindig nem ismerték fel az információs társadalomba való átmenet jelentőségét, illetve ennek gátjait nem sikerült lerombolniuk. Pedig sürgősen lépéseket kell tennünk, ha nem akarunk rövid időn belül a sor végére kerülni.
A japánok már az 1980-as években ráébredtek jelentőségére, elindították az ötödik generációs projektet. Ez azon a filozófián alapult, hogy akié a vezető szerep az információfeldolgozás területén a XX. században, azé lesz a politikai vezető szerep a XXI. században. Ahhoz képest, hogy Kalmár László az 50-es években megépített logikai gépével, valamint a matematikai formalizmusokkal programozható gépének megtervezésével előfutára volt az 5. generációs ideának, a nyugati és távol-keleti országok mögött messze le vagyunk maradva az információ társadalmasításában. Mindeközben Magyarországon a rendszerváltás előtt nem nyílt lehetőség a szükséges infrastruktura kiépítésére, a rendszerváltás után pedig a pártok nem ismerték fel az informatika helyét és jelentőségét a társadalomban. A Fidesz-kormány idején nem történt jelentősnek mondható előrelépés az informatikai politikában, a szocialisták informatikai tevékenységét pedig lépten-nyomon a tehetetlenség, illetve kétes pénzügyi ügyletek mételyezik. Nem is beszélve arról, hogy a kormány fokozatosan elvonja a pénzt a kutatásoktól, így a Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézettől (SZTAKI) is, amely méltó bástyája lehetne többek közt a magyar 5. generációs projektnek is.
Magyarországon még mindig kevés számítógép van a háztartásokban. A Sulinet Expressz program el lett hibázva, mert nem érvényesült eléggé a rászorultság elve, illetőleg olyan luxuseszközök vásárlására lehetett felhasználni, mint az alapvető eszköznek nem számító digitális kamera. Először azt kell elősegíteni, hogy az alapvető eszközök a lehető legtöbb ember számára hozzáférhetőek legyenek, és ezen alapvető eszközök körébe az Internet-hozzáférést is bele kell érteni, lehetőleg szélessávon. Az iskolák számítástechnikai eszközállománya sok esetben elavult, ilyen anyagi körülmények között persze nem csoda, hogy az ergonómiával már egyáltalán nem tudnak foglalkozni. Mindeközben az IHM milliós kakaóbiztos számítógépeket ad az óvodásoknak, hivatkozván arra, hogy a gyermekeket meg kell ismertetnünk minél korábbi korban az informatikával, mert az rendkívül fontos lesz későbbi életük során, elhelyezkedési esélyük szempontjából. Mindez azért is értelmetlen, mert a legtöbb általános iskolában, legalábbis az első néhány osztályban nem jelenik meg a számítástechnika oktatása, így nincsen folytonosság sem. Az óvodákat inkább képességfejlesztő játékokkal kellene ellátni, és nagyobb figyelmet szentelni az alapfokú és középfokú oktatási intézmények informatikai eszközparkjának korszerűsítésére, illetve a tantárgy színvonalának emelésére.
A hosszú idő alatt, az elérhető minimális összeg sokszorosáért, több ciklus alatt felépített Sulinet-Közhálót a kakaóbiztos minisztérium el akarja adni, és előnytelen szerződésekkel visszabérelni. Ilyen stratégiai infrastrukturát nem szabad kiengedni állami kézből, még akkor sem, ha nem lapul a privatizációs bűncselekmény gyanúja a háttérben.
Nagyobb figyelmet kell fordítani a könyvtárfejlesztésre is. Ezen a téren történtek nagyon pozitív fejlemények, mint például a Magyar Elektronikus Könyvtár (MEK) létrejötte, majd 2003-as megújulása, de közben a nem digitális könyvtári állományról megfeledkeztek. Főleg a vidéki könyvtárakban az állomány öreg, nem eléggé aktuális. Ezen a helyzeten változtatnunk kell, a könyvtárakra, mint az információszerzés hagyományosabb szentélyeire a jövőben is szükség lesz.
Radikális változásokra van tehát szükség az informatikai politika területén is. A Jobbik Magyarországért Mozgalom utat nyitna a változásoknak, nemzetünk felemelése érdekében. Erőteljes lépésekre van szükség, és ki kell iktatni az érdemi munkát lehetetlenné tevő korrupciót, és a milliárdok elfolyatását a rendszerből. Véget kell vetni annak a szemléletnek, hogy csak nagy pénzekből megvalósított, látványos beruházásokban kell gondolkodia a kormányzatnak. Jelentős koordinatív munkát kell végezni, nyitottnak kell lenni a kezdeményezésekre, sőt ösztönözni kell őket. Semmiképp sem szabad megtartani a mostani "tervgazdálkodást", az igényeket és szándékokat figyelembe nem vevő központi irányítást, széleskörűen együtt kell működni az informatikai szakmával, és mindazokkal, akik kapcsolatban vannak akármilyen módon a területtel.
Szavazzon bizalmat a Jobbiknak, hogy Magyarországot informatikai téren ismét felemelhessük arra a szintre, amely méltó hozzánk, méltó egy olyan nemzethez, amelyből kiváló tudósunk, a számítástechnika atyja, Neumann János származik!
Pál Balázs, a várpalotai Jobbik tagja
Kivonat a MIÉP-Jobbik programjából
Foglalkoztatás
A nemzeti radikalizmus egyik legfontosabb célkitűzése, hogy a sok ígérgetés után a főállású anyaság intézményét végre elismerje az állam. Fontos programpontunk a családi birtokok támogatása, mely generációkra képes megtartani szülőföldjükön a gazdálkodókat. A kis- és középvállalkozások támogatása adókedvezmények és céltámogatások formájában képes munkahelyeket teremteni, elsősorban akkor, ha a pályázati rendszer nem eleve a korrupcióra épül. A tisztességes hazai vállalkozásokra fordított pénz busásan megtérül. A Magyarországon érdekelt multinacionális cégeket pedig rá kell kényszeríteni, hogy óriási hasznukból a magyar beszállítók és munkavállalók is részesüljenek.
Adózás
Nem a költségvetés oldaláról kell az adózást megközelíteni, hanem azt az adószintet célszerű megtalálni, ahol a cégeknek már nem éri meg nem bejelenteni a munkavállalót. A bérek adóit és járulékait csökkenteni kell. Az egyszerűsített átalányadózást be kell vezetni azoknál, akik a minimálbér hatszorosánál kisebb jövedelemmel rendelkeznek. A tisztességesen adózó polgárok számát csak így lehet növelni. A milliárdokat felhalmozókra vagyonadót kell kivetni. Azokat az adókat és járulékokat, melyeket a vállalkozások fizetnek, célszerű egységesíteni. Az egyszerűsített vállalkozói adó bevezetése fontos előrelépés lehetett volna, ha megalkotói nem az ügyeskedők érdekeit tartották volna szem előtt. Formájában hasonló, de sokkal átgondoltabb társasági adónemeket kell bevezetni, ezzel a vállalkozók adminisztratív terheit a lehető legkisebbre csökkenteni. A családi adózást be kell vezetni. A nemzetközi nagyvállalatok adókedvezményeit megszüntetjük. A magyar kis- és középvállalatokat akkor is adókedvezményekben kell részesíteni, ha ez Brüsszelnek nem tetszik. A kormányt azért tartjuk, hogy ezt elérje.
Családtámogatás
2006-tól be kell vezetni a családi adózást. Ennek lényege, hogy minden családtagra, minden eltartottra két minimálbérnyi jövedelem kell hogy jusson, és adózni csak az efölötti rész után kell. Ha a család jövedelme ezt a szintet nem éri el, akkor legalább az egyik kereső, vagy ha csak egy kereső van, akkor az ő jövedelmét úgy kell kiegészíteni, hogy ezt a szintet elérje. A csak segélyekből élő és a felkínált munkát el nem fogadó családokra ez nem vonatkozik. A családi adózás feltétele a munkavégzés és a gyermekek tisztességes iskoláztatása. A Harmadik Út ingyen juttatna megfelelő méretekben fiatal családoknak földbirtokot úgy, hogy a tulajdonos ifjú házaspár több gyermek - legalább három - nevelésére is vállalkozna.
Nyugdíj
Vissza kell állítani a nyugdíjkorhatárt. A férfi, ha akar, 60, a nő pedig 55 éves korában mehessen teljes jogosultsággal nyugdíjba. Ne lehessen a minimálbér kétszeresénél senkinek kevesebb a nyugdíja. Az az anya, aki legalább három gyermeket tisztességgel felnevelt, alanyi jogon jusson nyugdíjhoz. A nyugdíjas részesüljön ingyenes gyógyszer- és egészségügyi alapellátásban. A rokkantnyugdíjas kapjon anynyi járulékot, hogy méltó emberi életet élhessen és igénybe vehessen korszerű eszközöket.
Egészségügy
A MIÉP-Jobbik pártszövetség abból indul ki, hogy Magyarországon egy elhúzódó népesedési válság zajlik. Ennek mérséklése elképzelhetetlen anélkül, hogy a szétzilált állapotban lévő, forrásaitól megfosztott magyar egészségügynek azonnali segítséget nyújtsunk. A rend programjából az következik, hogy mindent meg kell tegyünk a társadalombiztosítás egységének megőrzéséért és a kórházak privatizációja ellen. Tekintettel arra, hogy a magyar egészségügyben minden a feje tetején áll, mi a talpára állítjuk, és a prevenciós törvénnyel megteremtjük a megelőzés szervezeti és költségvetési keretét. Új alapokra helyezzük a kábítószer elleni küzdelmet azzal, hogy az eddig csak a keresleti oldallal foglalkozó kábítószer-ellenes tevékenységet kiterjesztjük a kínálati oldal ellenőrzésére és felügyeletére. Törvény erejével kábítószer-ellenes hivatalt hozunk létre, amely a szervezett bűnözés elleni fellépés minden jogosítványával bír. Sorskérdésnek tekintjük, hogy adjuk vissza az elmúlt 15 évben az egészségügytől elrabolt pénz még viszszaszerezhető részét. (Ez 2006-ban legalább 300 milliárd forintot kitesz.) A forrásteremtés eszközei : - nemzeti egészségvédelmi alap, - önálló balesetbiztosítás, - az állami működés karcsúsításából származó megtakarítás. Mindezek miatt elképzelhetetlennek tartjuk az egyszeri 10 százalékos járulék-csökkentést. Hálapénz helyett európai arányokhoz igazodó béreket orvosnak, szakdolgozónak egyaránt.
Oktatás
1. Cél: okos és egészséges, tehát boldog Magyarország! A magyar gyermekek nevelése és oktatása az állam felelőssége, ez nem hárítható át más szempontok szerint választott, hozzá nem értő, alsóbb szintű politikai szervekre. 2. Esélyegyenlőség: minden gyermek a saját képességei szerint járhasson a neki megfelelő iskolába, és boldogulhasson az életben, függetlenül lakóhelyétől és szülei társadalmi vagy anyagi helyzetétől. 3. Vissza kell állítani a tanügy szakmai irányítását, ennek ki kell kerülnie az önkormányzatok hatásköréből. A tanári életpályamodellt nemcsak a választások előtt kell ígérni, de meg is kell valósítani. 4. A tanagyag és a tankönyvek a nemzeti identitás megőrzését szolgálják. 5. A továbbtanulást az egyszintű, szakmailag megerősített érettségi bizottság biztosítsa, amely mérni tudja a "gondolkodni és beszélni" tudást. A máshol is csődöt mondott angolszász tanügy majmolását minden szinten - az egyetemeken is - abba kell hagyni! 6. A tanügy finanszírozása átalakítandó. Az iskolák pénzét ne az eladósodott önkormányzatokon keresztül juttassák el az intézményekhez. Ha a pedagógusoktól európai szintű munkát várnak el, bérük is olyan legyen. 7. Magyarország az idegen nyelvek tudása tekintetében elmaradt a többi európai országtól. Az iskolai oktatás jobb megszervezésével ezen lehet és kell segíteni. A liberális tanügy szégyene, hogy fiatalok nagy számban a nyelvvizsga hiánya miatt nem kaphatnak diplomát. El kell érni, hogy a nyelvtudáshoz ingyen jusson hozzá a megfelelő képességű diák.
Autópálya
A MIÉP-Jobbik a Harmadik Út nem akar autópályát építeni. (Persze az épülőket befejezné.) A meglévő úthálózatot kell rendben tartani. Az autózás környezetkárosító, ráadásul a benzintől az ablaktörlőig mindent külföldről kell beszerezni. A MIÉP-Jobbik összefogás elsősorban a vasutat szeretné fejleszteni. A közúti fuvarozásnál a vasút lényegesen olcsóbb lehet, ha a hasznot nem külsős pénzszivatytyúk és nem a tízmilliós fizetések/végkielégítések viszik el. A botrányos közbeszerzési eljárásokat - lásd Stadler/Trans-elektro, Bombardier - felül kell vizsgálni. A közlekedés fejlesztésében is a hazai vállalkozókat kell előnyben részesíteni.
Mezőgazdaság
Magyarország területének 73%-a mezőgazdasági művelésre alkalmas. A Kárpát-medence csapadékviszonyai, hazánk fölött a napfényes órák száma, a földek szerkezete és minősége együttesen szinte ideális viszonyokat nyújtanak a növény-, zöldség- és gyümölcstermesztésre. A földbirtok-politika ma még rendezetlen. A családi gazdaságokat a váltakozó, átgondolatlan agrárpolitika - különösen a szocialisták agrárpolitikája - cserbenhagyta. Vállalat- és üzemgazdasági megközelítésből a mezőgazdálkodás, a növénytermesztés és állattenyésztés ideális viszonyait teremtik meg a családi gazdaságok. A főállású mezőgazdálkodók, a család töredék munkaideje mind-mind értékteremtésre hasznosítható. A mai viszonyok között, a piaci feltételektől függően, a földminőség alapján a kettő-háromszáz hektáros családi birtokméretek úgyszólván ideálisak. A mezőgazdasághoz értő, fiatal vidéki kényszervállalkozók földtulajdon nélkül maradtak. A Harmadik Út, folytatván a MIÉP vidék- és agrárpolitikáját, ingyen juttatna megfelelő méretekben fiatal családoknak földbirtokot úgy, hogy a tulajdonos ifjú házaspár több gyermek - legalább három - nevelésére is vállalkozna. Az állam hatékonyan közreműködne az új gazdaságok technikai alapjainak kialakításában, gazdasági épületek építésében és felszerelésében. Körülírt és pontosan megfogalmazott hatékonysági mutatók elérése esetén 10 esztendő után az ingyen juttatott földbirtok egyszer s mindenkorra a családi gazdaság, illetve a családfő tulajdonlapjára kerülne. Számításaink szerint ezzel a módszerrel minimálisan 60-70 ezer családi birtokot lehetne kialakítani, ami önmagában véve 250-300 ezer magyar létfeltételeit teremtené meg. A családi gazdaságok ésszerű működtetésének kihatása ennél lényegesebb, nagyobb hatású.
Lakás
Egyetlen kormánynak sem volt komoly lakásprogramja, üres ígéretek, hangzatos frázisok jellemzik a magyar lakáspolitikát és a fejetlenség, az elképzelések nélküli programok mind azt mutatják, hogy kampány idején nagyon szép elképzeléseket ajánlanak, de a megvalósulásért még senki semmit nem tett. Az összes lakástámogatási rendszer, amit eddig bevezettek, csak a gazdagokat, a jómódúakat, illetve az idegeneket szolgálta. Az otthonteremtés, szociális feladatköre mellett, kiemelten fontos gazdaságfejlesztési eszköz is, amely egyebek mellett elősegíti az ország versenyképességének növelését. A MIÉP-Jobbik a Harmadik Út parlamentbe kerülésével fontos feladatként fogja kezelni az otthonteremtést, az élhetőség biztosítását. Otthonokat kell építeni, minél többet. Fontos, hogy a társadalom minden rétege lakáshoz jusson, és meg kell adni az önrész nélküli, minél tágabb támogatási lehetőséget, kortól függetlenül. Magyarország jövője érdekében támogatjuk azokat a családokat, ahol a szülők egyszerre dolgoznak és gyereket nevelnek. Persze nem feledkezünk meg azokról sem, akik nem tudnak dolgozni, de gyermekük van. Az otthonokat a hitellel segíteni kell, és nem tönkretenni.
Honvédelem
A magyar honvédség a működőképesség határán áll. A kétségtelenül ellehetetlenült és így többnyire értelmetlen sorkatonai szolgálat megszüntetése az ország védelmében bevethető polgárok számát 10-20 ezer főre csökkentette. A jelenlegi kormányzati elképzelés szerint az ország szárazföldi védelmét két könnyűlövész dandár és egy (Hunyadi) harckocsizó-zászlóalj látná el. Ez összesen néhány ezer hadra fogható katonát jelent. A Hunyadi harckocsizó-zászlóalj bevetéséhez több hét felkészítésre lenne szükség. Komolyabb haderővel szemben - mellyel a legtöbb környező ország rendelkezik - két könnyűlövész dandár semmilyen jelentős ellenállásra sem képes. Az ország légterének méreteiből adódóan rendkívüli jelentősége van, hogy a légvédelem mennyi idő alatt képes reagálni a fenyegetésre. A földi telepítésű elhárító rendszer reakcióideje rövid, ezért alkalmazása célszerű. A meglévő felderítő-elhárító rendszereket leszerelték, újak kialakítása nem történt meg. A harci- és szállítóhelikopter-állomány kicsi és műszakilag megbízhatatlan. Az ország méretéből és földrajzi adottságaiból adódóan a helikopter egységek a honvédelem gerincét kell képezzék. A helikopter harci egységek gyorsan képesek felszámolni a benyomuló páncélos egységeket, nagy területek ellenőrzésére képesek, jól alkalmazhatóak könynyűlövész és gépesített lövészegységek ellen, képesek csapattámogatásra és az utánpótlás szállításában is kiemelkedő szerepük lehet. A hagyományos fegyvernemeket teljesen megszüntették. Magyarország nem rendelkezik tüzérséggel. Gépesített lövészalakulatok nincsenek, pedig az ország védelme szempontjából elengedhetetlenek A megfelelő védelemhez egyrészt szükség van a fentiek szerint, kb. 40 ezer főnyi hivatásos - esetleg szerződéses - katonára, akik megfelelően képesek kezelni a műszaki berendezéseket, megfelelő fizikai és szellemi állapotban vannak. A hiányok pótlásához legalább a nemzeti össztermék 2,5 százalékát kell a honvédségre fordítani. A honvédség pénzét kiszivattyúzó vállalkozásokkal - pl. a laktanyákat "felügyelő" őrző-védő kft.-kkel - a meglévő szerződéseket fel kell bontani. Az ország ún. területvédelmi képességét vissza kell állítani, ezért a MIÉP-Jobbik, a Harmadik Út kidolgozta az önkéntes alapon szerveződő, de honvédség alá tartozó nemzetőrség kialakításának tervét.
(Megjelent a Magyar Fórum 2006/11. számában.)
Energia (gázárak stb.)
A környezetkímélő energiaforrások kihasználása nagyban segíti Magyarország energiagazdálkodását és csökkenti a külföldtől való függést. Kevesebb energiahordozót kell behozni, csökken a környezetszennyezés. A más országokban már elterjedt szélerőművek, a föld hőenergiáját kihasználó erőművek és a napenergia hasznosítása, továbbá a modern technológiák alkalmazása - pl. hidrogénhajtású motorok - mindannyiunk életét jobbá tennék. Az energiaelosztó rendszerek privatizálása óriási hiba volt. A magánosítást létrehozó szerződéseket felül kell vizsgálni, az elektromos hálózatot, a gázszolgáltatókat viszsza kell szerezni. Csak így csökkenthetőek az energiaárak.
Környezetvédelem
Az egyik legnagyobb környezetszennyezési forrás a közlekedés. Ezt csak a tömegközlekedés fejlesztésével és a gépjárműforgalom visszaszorításával lehet csökkenteni. A másik nagy veszélyforrás a multinacionális cégek által Magyarországra hozott veszélyes anyagok és technológiák. A tiszai ciánszennyezés, a dorogi veszélyeshulladék-égető szennyezése, vagy a most elkészülő pilisvörösvári veszélyesanyag-raktár, mind jelzik a nemzetközi tőke kontroll nélküli áramlásának veszélyeit. Kevéssé felkapott, de fontos környezeti veszélyt jelent a nagyüzemi mezőgazdaság, a monokultúrák terjedése, az ellenőrizetlen technológiák megjelenése - pl. génmódosítás - és a beépítetlen területek radikális csökkenése. Hatalmas agglomeráció alakul ki, miközben a falvak elnéptelenednek. Ezért a MIÉP-Jobbik a Harmadik Út mindent megtesz, hogy a nagyipari termelés helyett a kisgazdaságok erősödjenek.
Közbiztonság
A rendőrségben rendet kell teremteni. A rendőri munka feltételeit javítani kell, tisztességes fizetésekkel, egyértelmű intézkedési utasításokkal, biztos háttérrel. Az állampolgárokkal udvarias, de a törvényszegőkkel szemben határozott rendőr csak akkor képzelhető el, ha a szabályok egyértelműek. Lehetetlen állapot, hogy a jogszabályok egymással homlokegyenest ellenkező értelmezést tesznek lehetővé. A rendőr ne vállaljon törvénytelen másodállást, de ne is legyen rákényszerítve. A rendőrségre fordított pénzek ugyanúgy elfolynak, mint a többi állami szervnél. Vegyünk csak egy példát: ma a rendőrség járművei között minden létező autómárka megtalálható. Ha valami elromlik, akkor a rendőrség kiskereskedelmi áron szerzi be az alkatrészeket, minden őrs vagy kapitányság, ahogy tudja. Így egy Volkswagen első lámpa kicserélése több havi szerelési költséget emészt fel. Ennél nagyobb pazarlást el sem lehet képzelni. A MIÉP-Jobbik a Harmadik Út a közbiztonságot a rend programjával teremti meg.
Szépek ezek a tervek, de miből lesz minderre pénz?
2006-ban az állam kb. 7500 milliárd forintot akar elkölteni. Nem tudjuk - és sajnos senki sem tudja -, hogy ez valójában mire elég. Miért? Ezt egy példán keresztül szeretnénk bemutatni: A honvédségre 283,1 milliárd forintot akarnak fordítani. Ebből a személyi juttatások és járulékai 118,9 milliárd. Aminek jelentős része azonnal adók és járulékok formájában visszaáramlik a társadalombiztosításhoz és az APEH-hez. Infrastrukturális és őrző-védő kiadásokra 37,2 milliárd jut. Ennek jelentős része - mivel a honvédségi laktanyákat és ingatlanokat példátlan módon magán őrző-védő cégek védik - magáncégekhez kerül. A honvédségnek ezek a cégek semmi hasznosat sem tesznek. Ezeken felül bizonyára számtalan egyéb anomáliát tárna fel egy részletes vizsgálat. Azaz szép lassan elolvad a honvédségre szánt összeg úgy, hogy jó ha 30 százaléka hasznosul ténylegesen a honvédség érdekében. Tehát elképzelhető, hogy a 283,1 milliárdból lehetne működőképes honvédséget fenntartani és fejleszteni, ha ez az összeg valóban a honvédségre fordítódna. Hasonló a helyzet a többi ágazatban is. Érthetetlen, hogy a közalkalmazottak bérének adói és járulékai miért forognak értelmetlenül a költségvetés alrendszerei között. A bérek járulékait ki kell számolni, adminisztrálni kell, azaz komoly és költséges könyvelést kell fenntartani. Az APEH-re és a tb-re szintén jelentős adminisztratív feladat hárul, azaz megint csak egy csomó kidobott pénz. Ezeknek az intézményeknek a beszállítói, őrző-védő cégei, külsős szakértői szintén hatalmas költségterhet jelentenek. A járulékok jelentős része szintén az adminisztráció költségeként olvad el, és nem jut vissza a költségvetésbe. A folyamat végén - a külsős beszállító, szolgáltató és tanácsadó társaságok - többnyire nemzetközi cégek és sokszor kizárólag pénzmosásra szakosodott off-shore cégek állnak. Ebből Magyarországnak csak kára származik.
Hogyan lehet ezen változtatni?
Nem kell feltalálni a lukat a makaróniban. A nemzetközi nagyvállalatok már feltalálták és - ha sokban nem is, de - ebben a kérdésben érdemes lemásolni a nemzetközi mintát. A nagy könyvvizsgáló cégek munkája többek között az, hogy feltérképezik a cég működési folyamatait. Megnézik, hogy hol folyik el a pénz értelmetlenül. Megnézik, hogy hol lehet egyszerűsíteni a végrehajtási folyamaton, a döntéstől a felhasználásig. Feltérképezik, hogy mik a felesleges elemek a rendszerben. Erről részletesen tájékoztatják a vezetőt. Azaz, aki dönt, az pontosan tudja, hogy alatta mi történik. Enélkül a legjobb szándékú vezetőt is félrevezethetik az alrendszereket csapoló társaságok. Ezért létre kell hozni egy könyvvizsgáló csoportot - akár úgy is, hogy a kiváló magyar, de most multiknál dolgozó szakembereket el kell csábítani -, mely csoport képes feltérképezni a teljes magyar költségvetési rendszer folyamatait. A valós folyamatokat. Sajnos az Állami Számvevőszék - részben törvényi felhatalmazás hiányában, részben politikai nyomás hatására - erre képtelen. A csoport anyagi és személyi függetlenségét ki lehet és kell alakítani. Az emberek - még a könyvvizsgálók - többsége is alapvetően jó szándékú, és ha nincs rákényszerítve, nem fordul a társadalom ellen. Az ilyen kényszerek ellen fel lehet lépni, csak politikai akarat kell hozzá. Ezt az akaratot szeretné a MIÉP-Jobbik a Harmadik Út a parlamentbe juttatni. |
A rend programja
A jelenlegi magyar élet legnagyobb baja a rend hiánya. Az az állam, amelyik nem képes a törvényesség uralmát szavatolni, amelyik eltűri, hogy az erkölcsi értékek szerint élők hátrányba kerüljenek, olykor nevetség tárgyai legyenek a bűnös, nemtörődöm, közösségellenes életet élőkkel szemben, az az állam a szabadságot, a függetlenséget és öszzességében az emberhez méltó életet sem tudja nyújtani polgárainak. A rend, a nép - a munkás és a tudós, a művész és a lelkész, a földműves és a köztisztviselő, az orvos és a beteg, a tervező, tanító ember -, vagyis mindannyiunk számára a tiszta víz, a tiszta levegő, az éltető napsugár. A rendre a népnek, a rendetlenségre a (rosszul) kiválasztottaknak van szükségük.
Törvényeink nagy része hézagos és nem tartalmaz szankciót. A törvényhozó sokszor szándékosan, külső nyomásra hagyja benne a hiányt, amelyen a részérdek befurakodhat és elronthatja az egészet. A pártérdekek és a pártérdek mögé bújó lobbiérdekek számos törvény kijavításának állnak útjában. Igaza van a népnek, amikor azt mondja: pénzzel minden és mindenki megvásárolható, és a törvényeket ki lehet játszani. Milliárdos kártevők, sikkasztások tettesei járnak szabadlábon, és az is képtelenség, hogy jogszerűen bűncselekményeket lehessen elkövetni és a büntetést megúszni. A politikai elitnek, az őket tartó milliárdosoknak, bankároknak és idegen zsoldban álló embereknek legtöbbször csak az elkövetett bűnök, rablások - privatizációk - kimagyarázására kell egy kis gondot fordítaniok, a véletlenül lefülelt eseteik vég nélkül elhúzódnak. A politikai élet főszereplői számára minden bűntett bocsánatos. Ahol az egyik oldal törvényfelettiséget élvez, ott a másik oldal is előbb-utóbb ugyanezt fogja kikövetelni magának. Végül csak a sehová nem tartozó, gürcölő, nyomorgó, kiszolgáltatott sokaságnak kell betartani azokat a rossz törvényeket, amelyeket éppen megalkotóik nem tartanak be. "S aki száz meg százezret rabol, bírája lészen annak, akit a szükség garast rabolni kényszerített" (Bánk bán, Tiborc panasza). A fennálló kétpártrendszer a bűnre és a szándékos zűrzavarra épül fel.
A MIÉP ezt a tűrhetetlen helyzetet akarja radikális eszközökkel megváltoztatni. Törvényekkel, erővel. A mihamarabbi rendteremtés, s ennek részletről részletre, fokról fokra való elkezdése a magyar megmaradás alapkérdése. Ha még sokáig kell rendetlenségben, korrupcióban, erkölcstelenségben élnünk, felőrlődünk. A magyarság alaptermészeténél fogva, történelmi gyökerei és Szent István-i ihletettsége következtében most is igényli a rendet, amikor hatalmasai, idegenszívű vezetői nem engedik felszínre törni ezt az igényt. Ne szégyelljük, hogy ősi rendünk kovácsolt bennünket magyarrá és államalkotó néppé. Tegyük a Magyar Államot a XXI. század példamutató Szent István-i független államává, a rend államává.
A rendteremtésnek a mindennapi életben, a legszélesebb rétegek körében, a városok és falvak népének viszonyaiban kell elkezdődnie. A magyar népnek, különösen a szegény, csak a munkájából élő embereknek az a történelmi tapasztalatuk, hogy őket a rend megvédi, akár a helyi hatalmasok erőszakosságától, akár a tolvajok és rablók garázdálkodásától, akár a hivatal packázásától. Ez már évszázadok óta így van, nem véletlenek az "igazságos Mátyás király"-ról szóló ma is élő mondások. A nép azonban a mai, összetett világban, a tőle idegen vagy gyenge államban nem tud rendet teremteni magának. Nem tud rendőrséget állítani, mert a rendőr fizetését az állam adja, és az államnak pedig nincsen pénze, mert elmegy kamatokra.
Az állam, mert vezetői le vannak kötelezve az idegen nagytőkének, hagyja, hogy a magyar népet és az értelmiséget is alaposan kizsákmányolják. Többek közt a rendőrt sem fizetik meg tisztességesen, ezért a rendőrség egyes tagjai korrumpálhatóvá válnak. Az egyik rendetlenségből ered a másik, kéz kezet mos. Ez így nem mehet tovább. Ezért van szükség olyan erőre, olyan, minél erősebb pártra, törvényhozóra, amely éppen a rend törvényes feltételeinek megteremtéséért küzd, amelyik nem korrupt, nem okolható a kialakult helyzetért és van benne elegendő elszántság.
A munkát tisztességesen meg kell fizetni. A munkásnak, alkalmazottnak, tisztviselőnek pedig a munkát tisztességesen el kell végezni. A tisztességes megélhetést nyújtó munkához mindenkinek joga van. Az a személy, vagy a személyek bizonyos csoportja, társasága, aki és amely ebben egy helyi közösség tagjait megakadályozza, munkahelyeket szüntet meg profitérdekből, vagy egyéb, be sem vallott érdek következtében bűnt követ el és felelősséggel tartozik.
Magyarországot ma a globalista világvállalatok és bankok érdekei szerint, a neoliberalizmus romboló, önző, nemzetellenes elvei szerint vezetik. Ezért lehetséges profitérdekekre való hivatkozással, privatizációs tranzakciók után egész iparágak termelését felfüggeszteni, ezért lehet ötszázezer mezőgazdasági kistermelőt feleslegesnek ítélni és földönfutóvá tenni. A neoliberalizmusban az ember a gazdaságért van, mi pedig ezt megfordítjuk, és azt mondjuk, legyen a gazdaság az emberért. Ezért kell a privatizáció egész folyamatát felülvizsgálni, a sötét, a magyarság számára előnytelen tranzakciók résztvevőit teljes vagyonelkobzással büntetni, s az egykori magyar cégeket felszámoló vállalatok termékeit kitiltani az országból. Nem a tőke szabad áramlása a legfontosabb dolog a világon, sokkal fontosabb az élet fennmaradása, szabad fejlődése és az ember szerény, de biztonságos boldogulása. A termőföld közönséges tőkének nyilvánításával akarják most kivásárolni, mégpedig olcsón, a földünket. A tőke szabad áramlásának jegyében, az áruk és a szolgáltatások szabad áramlásának jegyében árasztanak el most rossz minőségű nyugati és más földrészen termett olcsó, sokszor mérgezett áruval bennünket. Miközben a mi termékeinket, kiváló borainkat, búzánkat, gyümölcseinket be sem fogadják. Ez egyszerű gyarmatosítás, amit nekünk, magunknak kell ellenállásunkkal, összefogásunkkal, törvényeink erejével megszüntetnünk. Nem szabad megijedni attól, hogy most a neoliberalizmus, a tőke szolgálatában álló sajtó azt mondja: megbüntetnek bennünket, s az elszigetelődésbe belepusztulunk. Fordítva: a beáramló idegen moslékba fulladunk bele. Nem a tőkést kell büntetni, mert van tőkéje, és esetleg haszonra dolgozik, hanem a nagy tőkéjével visszaélő világcégeket kell korlátozni, kemény adókkal sújtani, korlátlan terjeszkedésüknek gátat szabni.
Több mint egy évtizede az a privatizációs gyakorlat, hogy a sokszor valóban nagy nehézségekkel, de nem áthidalhatatlanokkal küzdő magyar céget az idegen által megvásárolt menedzsment tönkreteszi, darabokra szedi, kimazsolázza. Ezután az alapcéget pedig eladja a külföldi vevőnek, aki csak a piaci konkurenciát akarja megszüntetni, és nyomban elbocsátja - legtöbbször tisztességes végkielégítés nélkül - a dolgozókat. Az emberek egészségügyi és nyugdíjellátásukról maguk már nem is tudnak gondoskodni. Az idegen zsoldban álló liberális sajtó pedig egyszerűen "a leszakadók"-nak minősíti őket. Mindig a nép egyszerű fia a "leszakadó", sohasem a bankár, a milliókat zsebretevő tévésztár, a politológus. Mennyi tragédia, utcára kerülés, családok szétesése keletkezett így, ki a megmondhatója? Mert nem voltak törvények, nem volt ellenőrzés a privatizáció felett, mert senki nem kötelezte a benne résztvevőket, hogy fizessék az önhibájukon kívül elbocsátottak nyugdíjjárulékát, egészségügyi hozzájárulását, hogy ez is szerepeljen a privatizációs tranzakciókban. Vajon hány ember után kellene ma járulékot fizetnie Gyurcsánynak és Leisztingernek, de akár mondhatnánk emez oldalon virító főprivatizátort, nagy adományosztót is.
A MIÉP tudja, mire kell a zűrzavar a gyarmatosítóknak. Arra, hogy rablók módjára privatizáljanak. Arra, hogy a "rendszerváltás" minden terhét a dolgozó nép, a bérből és fizetésből élők, az értelmiség és a munkások fizessék meg, a nép nyakába varrják, egy szűk here réteg pedig mértéktelenül meggazdagodjék. Ezt kijelenteni nem baloldaliság, ez a meztelen igazság. A Horn-kormány idején pedig a törvénytelenségek közepette bevezetett Bokros-csomagnak semmi más értelme nem volt, mint hogy végképp elszegényítse, tőkegyűjtésre és privatizációra alkalmatlanná tegye a munkásokat, a középréteget, szegényítse el a falvakat, az egész magyarságot, hogy így nyisson utat a tarolásos privatizációnak, az idegen tőkének. Az Orbán-kormány részlegesen, lagymatagon ellenállt ennek a folyamatnak, pótmegoldásokat alkalmazott, de gyökeresen nem mert szembefordulni vele. Az Orbán-kormány magyar érdekű megoldásait az akkor az Országgyűlésben lévő MIÉP támogatta, a globalizmusnak tett szolgálatait viszont ellenezte és bírálta. A MIÉP jelenléte végül mindkét oldalnak, a globalizmus erőinek, a nemzetközi tőke zavarosban halászóinak terhessé és veszélyessé vált, ezért közös erővel, csalással kiejtették. Az SZDSZ-t ugyanakkor ügyesen bent tartották, hogy aztán 4-5 tárcát adjanak az öt és fél százalékos pártnak. Mert ez az ő rendjük: álnokság, csalás és hazugság minden mennyiségben. Ez ellen száll harcba a MIÉP, ehhez kéri a támogatást.
A politikai maffiától az utcai bűnözésig minden területen szigorítjuk a büntetési tételeket, visszaállítjuk a halálbüntetést!
MIÉP-Jobbik-Kisgazdák a Harmadik Út
|
|